-
-
Kirjaudu
-
Ostoskori
-
Kassalle
- Lisäravinteet
- Treenivaatteet ja kengät
- Treenitarvikkeet
- Elintarvikkeet ja terveys
- Tuotemerkit
- kampanjat
- Outlet
- Uutuudet
- Inspiraatio
![](https://d3a6ymj7hfz0cs.cloudfront.net/wp-content/uploads/2020/12/Emma-Johnsson-x-MMSPORTS-29_1200x535_acf_cropped-300x134.jpg)
Aloitetaan yksinkertaisella testillä. Vastaa kyllä tai ei seuraaviin väitteisiin:
- Sinulla on vaikeuksia nukahtaa illalla tai heräät useita kertoja yöllä.
- Olet väsynyt aamuisin ja tuntuu siltä, ettet voi herätä kunnolla ennen kuin olet saanut jotain piristävää (kuten kahvia).
- Tunnet usein olevasi ylivoimainen.
- Tunnet usein olevasi emotionaalisesti ärtyisä tai turhautunut.
- Unohdat helposti asioita.
- Sinulla on vähän energiaa/tunnet olosi vetämättömäksi päivän aikana ja olet pirteämpi iltaa kohti.
- Kun sairastut, kestää kauemmin toipua.
Mitä stressi on?
Positiivinen stressi, jota kutsutaan myös lyhytaikaiseksi stressiksi, on silloin kun keho reagoi luonnollisesti, kun sinun esimerkiksi täytyy kiirehtiä kiireellisissä tilanteissa. Tulemme valppaammiksi, keskittyneemmiksi ja tuottavammiksi. Negatiivinen stressi, jota kutsutaan myös pitkäaikaiseksi stressiksi, on kuitenkin silloin kun stressi tavalla tai toisella hallitsee tilannetta ja muodostuu ongelmaksi, mikä vaikuttaa sekä psyykkisesti, että fyysisesti.
Kehosi on hyvä käsittelemään äkillistä ja lyhytaikaista stressiä. Päivittäinen krooninen stressi sen sijaan heikentää suorituskykyäsi ja jos et tee asialle mitään, se voi johtaa rappeuttaviin sairauksiin kuten diabetes ja kilpirauhasen toiminnan heikkenemiseen.
Mitä tapahtuu kehossa stressin aikana?
Eri tyyppistä stressiä
Fyysinen stressi kattaa kaikenlaisen kehon rasituksen, kuten fyysisen työn tai liikunnan. Korkeatehoinen harjoittelu, kuten voimaharjoittelu, vapauttaa rakentavia hormoneja, jotka vastustavat kortisolin hajoamista samalla kun tällainen harjoittelu edistää lihasten rakentumista ja parantaa insuliiniherkkyyttä. Tämä on hyödyllistä niin kauan kuin et rasita itseäsi täydelliseen uupumukseen. Toisaalta matalatehoinen aerobinen harjoittelu, kuten kävely, ei tarjoa hormonaalisia etuja, vaan on vain hajottavaa ja pahentaa stressioireita.
Määritelmäni eksogeenisestä/metabolisesta stressistä on ruoka-aineita, jotka vaikuttavat fysiologiaamme negatiivisesti. Jos syöt jotain, joka sisältää allergeenin tai jos olet kehittänyt intoleranssin tiettyä ruoka-ainetta kohtaan, se aiheuttaa stressiä koko ruoansulatusjärjestelmässä. Tämän seurauksena voi ilmetä flunssan oireita, nesteen kertymistä (turvotusta), ihon ärsytystä, aknea, energialaskuja ja ravinteiden heikentynyttä imeytymistä.
Myös piristeet, kuten kofeiini, luetaan tähän ryhmään. Nämä aineet pakottavat kehon tuottamaan adrenaliinia paljon enemmän kuin se normaalisti tekisi. Jos tämä tapahtuu säännöllisesti pitkän ajan kuluessa, lisämunuaiset ovat suuressa vaarassa uupua samalla kun adrenaliinia sitovat reseptorit turtuvat ja tarvitset yhä suurempia määriä tunteaksesi minkäänlaista vaikutusta. Yrityksessä mobilisoida energiaa keho reagoi vapauttamalla enemmän kortisolia. Kortisoli puolestaan hajottaa lihasmassaa ja heikentää glykogeenivarastointia (akuutti energiavaranto, joka varastoituu lihaksiin ja maksaan).
Kehon reaktio stressiin
Neurologiassa sanotaan, että hermoston rakenteen nettovaikutus on eksitoivien (kiihdyttävien) syöttöjen ja estävien (rauhoittavien) syöttöjen summa. Tämä tarkoittaa sitä, että jos välittäjäaineiden, hormonien ja sytokiinien (signaalimolekyylien) yhdistetty stimulaatio johtaa eksitoivaan tilaan, tuloksena on kortisolin lisääntyminen. Toisaalta, jos yhdistetty stimulaatio johtaa estävään tilaan, seurauksena on kortisolin väheneminen.
Voidaan siis sanoa, että ei ole olemassa uupuneita lisämunuaisia, vaan vain riittämättömien signaalien puute, jotka aiheuttavat asianmukaisen reaktion lisämunuaisissa.
Uraniini
Ole tarkka ruokavaliosi kanssa
Terveellinen keho tuottaa eniten kortisolia kello 06:00 ja 08:00 välillä aamulla, jotta yksilö voi mobilisoida energiaa ja kykenee etsimään ruokaa ilman tarvetta syödä mitään. Jos lisämunuaiset eivät tuota kortisolia vuorokausirytmin mukaisesti, se johtaa äärimmäiseen aamuväsymykseen. Siksi aamiainen on tärkeää sekä energian antamiseksi että glykogeenin varastoimiseksi. Ja kun otetaan huomioon, että solujen energialaitteisto on minimissä ja glykogeenin varastointi on estetty, säännöllinen ateriarytmi on välttämätöntä antamaan yksilölle energiaa päivän aikana.
Ole myös tarkka siitä, että saat vihanneksia ruokavalioosi kiinteiden aterioiden yhteydessä, koska ne ovat suurelta osin emäksisiä ja torjuvat happamoitumista ja siten auttavat tulehduksiin. Ole kuitenkin varovainen täysin kypsien hedelmien, erityisesti sokerin ja kaikkien puolivalmisteiden kanssa, jotka sisältävät hedelmäsokeria (fruktoosia). Fruktoosi kyllästää nopeasti maksan, vähentää rasvan polttoa ja johtaa insuliiniresistenssiin.
Stressiin liittyvät terveysongelmat
- Aineenvaihdunta hidastuu ja paino nousee. Tämä johtuu siitä, että TSH: n tuotanto laskee, T4:n muuntuminen T3:ksi vähenee, käänteisen T3:n (rT3) tuotanto kasvaa ja reseptorien kyky sitoutua kilpirauhashormoniin vähenee.
- Verensokeritasot nousevat.
- Aivolisäkkeen toiminta kärsii, mikä johtaa luteinisoivan hormonin alhaisempaan tuotantoon ja siten testosteronitasojen laskuun.
- Maksan toiminta heikkenee (detoksifikaatio toimii huonommin).
- Suurentunut riski tulehduksille suolistossa alentuneen IgA:n vuoksi.
- Heikentynyt immuunijärjestelmä, mikä lisää infektioiden riskiä.
- Unettomuus.
- Neurodegeneratiiviset häiriöt, joissa veri-aivoesteen hajoaminen ja hippocampuksen tuhoutuminen.
- Heikentynyt immuunijärjestelmä.
- Hypoglykeemiset taipumukset, jotka johtavat katekoliamiinin vapautumisen lisääntymiseen, verensokerin vaihteluihin ja insuliinipiikkeihin.
- Lisääntynyt tulehdusalttius.
- Oppimis- ja muistiongelmiin.
- Unettomuuteen ja unihäiriöihin (on vaikea nukahtaa ja herätä useita kertoja yöllä, enimmäkseen yhtenäisen unen kanssa aamuyöllä).
- Vaikeus nukahtaa.
- Allergiat (uusia allergioita tai vanhojen paluuta).
- Lisääntynyt ruumiinlämpö ja liiallinen hikoilu.
- Närästys ja mahahaava.
- Vaikeus nukahtaa (heräät yöllä).
- Pyörrytys, kun nousee nopeasti.
- Sumea näkö (näkö tuntuu sameammalta/epäselvemmältä kuin tavallisesti). Tärisevä tai huimaava olo aterioiden välillä (monet luulevat sen olevan ”verensokerin lasku”).
- Henkilö kokee vähentyneen väsymyksen syötyään jotain.
Mitä voi tehdä stressin vähentämiseksi?
Stressin vähentämiseksi voit esimerkiksi yrittää välttää kaikenlaisia stimulantteja, kuten kahvia, energiajuomia, kofeiinipillereitä jne. Älä koskaan harjoittele uupumukseen asti ja vältä tarpeetonta kardiovaskulaarista / matala-intensiivistä aerobista harjoittelua. Pidä itsesi erossa alkoholista, nikotiinista / tupakasta, sokerista ja hedelmäsokerista (maissisiirappi, maissitärkkelys, agaavisokeri jne.). Sama pätee gluteeniin ja laktoosiin (leipä/pasta, joka sisältää vehnää, ohraa ja ruista, maitotuotteet) sekä transrasvoihin (uppopaistettu ruoka, margariini jne.).
Mene nukkumaan aikaisin, vältä ajanvietettä, joka stimuloi hermostoa, kuten televisio- ja tietokonepelit myöhään illalla ja yritä mennä nukkumaan ennen kello 22:00. Hyvä vinkki on varata aikaa itsellesi tunti ennen nukkumaanmenoa ja rentoutua kirjan, meditaation tai muiden rentouttavien harrastusten parissa, joista pidät. Kortisolintuotannon heikentyneet henkilöt heräävät usein uudelleen 1,5 tunnin kuluttua ja jos nukut myöhään, sinun on vaikeampi nukahtaa uudelleen, koska jätät luonnollisen unisyklin ja kehon luonnollisen kasvuhormonin vapautumisen väliin.
Jotain, mikä myös helpottaa stressaavaa arkeasi ja auttaa sinua torjumaan stressiä, ovat lisäravinteet.
Lisäravinteet stressiä vastaan
Lisäravinteet korkeilla kortisolitasoilla:
- Body Science C-vitamiini, 3-6 tablettia päivittäin kolmella annoksella. Stressi (kortisoli) lisää elimistön C-vitamiinin tarvetta ja voi johtaa nopeasti puutokseen.
- Body Science Glysiini, 5-10 g ennen nukkumaanmenoa. Glysiini on rauhoittava hermostolle, torjuu kortisolia ja auttaa sinua rentoutumaan.
- Body Science Wellness Magnesium+, 1-2 kapselia ennen nukkumaanmenoa. Stressi lisää elimistön magnesiumin tarvetta. Magnesium rentouttaa lihaksia ja suurina annoksina se voi auttaa sinua rentoutumaan.
- Body Science Rhodiola Rosea, 1-2 kapselia päivittäin. Vahva adapogeeni, joka piristää ja auttaa kehoa ja hermostoa sietämään stressiä paremmin.
- Body Science Green Tea, 1-2 kapselia päivittäin. Auttaa palauttamaan signaalimolekyylit (sytokiinit) kehon soluille.
- Body Science Rhodiola Rosea, 1-2 kapselia päivittäin. Vahva adapogeeni, joka piristää ja auttaa kehoa ja hermostoa sietämään stressiä paremmin.
- Body Science ALC, 2 kapselia päivittäin. Asetyyli-L-karnitiini voi vähentää sekä fyysistä että henkistä väsymystä ja parantaa kognitiivista toimintaa.
- Body Science Omega-3, 3-5 kapselia päivittäin. Elintärkeät rasvat EPA ja DHA estävät tulehduksia, parantavat solujen toimintaa ja insuliiniherkkyyttä (joka heikkenee huomattavasti liiallisen kortisolin tuotannon seurauksena).
Haluatko löytää lisää inspiraatiota ruokavalioon ja harjoitteluun? Tutustu joihinkin alla olevista artikkeleistamme:
Liittyvät tuotteet
Kätevät palautukset